МОДЕЛЮВАННЯ ПОВЕДІНКИ КОРИСТУВАЧІВ ЯК ІНСТРУМЕНТ УДОСКОНАЛЕННЯ UX-ДИЗАЙНУ - КУЦИН, СНІЖАНА; ФОМІН, ОЛЕКСАНДР (Herald of Khmelnytskyi National University. Technical sciences, 2026)
Під час роботи з веб-ресурсами різного призначення можна часто зустрічати одну й ту ж ситуацію: інтерфейс здається зручним, логіка вибудована правильно, але користувачі все ж помиляються плутаються або виходять. З часом стає зрозуміло, що проблема полягає не так у вигляді інтерфейсу, як в незнанні того, як користувач поводиться під час роботи з ним. Крім того, він поводиться зазвичай не відповідно до способу описаного в проєкті.У дослідженні представлено авторський метод для моделювання поведінки користувача на основі власних спостережень і аналітичних висновків. Методологія спрямована на виявлення стійких поведінкових моделей типових сценаріїв дій із фокусом на повторюваних помилках і мікрореакціях, що виникають під час взаємодії з веб-ресурсом. На відміну від традиційних методів доступу до UX, які зосереджені на візуальній та функціональній оптимізації, моделювання поведінки користувача розглядається як інструмент для прогнозування реакцій перед остаточним етапом проєктування. Ідея полягає в перетворенні помітної поведінки на корисні і проєктно-орієнтовані рішення. Це включає спрощення шляхів користувачів, зміну акценту на інтерфейсі, зменшення кількості важливих точок вибору і впровадження механізмів підтримки. Перевірка методології в трьох практичних випадках – освітня система електронного навчання, портал послуг і комерційний сайт – мала важливі наслідки. Запропонована доступність дозволяє суттєво зменшити кількість повторюваних помилок, скоротити час виконання завдань в середньому на 20-30% та покращити особисте оцінювання зручності інтерфейсу.Наукова новизна дослідження підтверджує можливість використання моделювання поведінки користувача, як окремого застосування досвіду користувача, орієнтованого на справжні ситуації взаємодії, а не ідеалізовані. Практична цінність дослідження полягає в тому, що запропонована методика може бути використана як інструмент дизайнерами, аналітиками досвіду користувачів, розробниками – для покращення зрозумілості і передбачуваності досвіду користувача в різних контекстах і стратегіях користування. Саме його доступність в кінцевому результаті є визначальним чинником у забезпеченні якості сучасного UX-дизайну.